Manea+Angelo

= Cum s-a format statul medieval Ţara Românească? =



Primele formaţiuni politice prestatale româneşti
La formarea Ţării Româneşti au contribuit şi romanii din Transilvania, care, nemultumiţi de maghiari vor părăsi Transilvania şi se vor aşeza în Ţara Românească, contribuind la formarea statului. Tradiţia istorica vorbeşte de Negru-Voda din Făgarăş, care a venit (« descălecând ») la sud de Carpaţi şi care ar fi întemeiat Ţara Românească. Între 1272-1275, un urmaş al lui Litovoi voievodul, purtând acelaşi nume, a refuzat suzeranitatea maghiară. În 1277 are loc o lupta între ţara lui Litovoi şi regalitatea maghiară. A doua etapă a avut loc la începutul secolului al XIV-lea şi a pornit din stânga Oltului, din formaţiunea lui Seneslau.



Unificarea realizată de către Basarab
Basarab a unificat teritoriile de la sud de Carpaţi, a cuprins şi Voievodatul lui Litovoi, sudul Moldovei şi în cele din urma, părţi din Banatul de Severin. Capitala noului stat era la Argeş. Întemeierea s-a produs prin unirea cnezatelor şi voievodatelor care l-au recunoscut pe Basarab ca mare domnitor şi domn. Noul stat va primi numele de Ţara Românească.

Lupta pentru independenţă
Cauzele războiului cu Ungaria : - formarea Ţării Româneşti nu convenea Ungariei - unirea Banatului de Severin cu Ţara Românească - refuzul lui Basarab de a recunoaşte suzeranitatea maghiară Carol Robert de Anjou să pornească războiul împotriva Ţării Româneşti. Basarab a trimis o solie în întâmpinarea maghiarilor pentru a le propune să primească 7000 mărci de argint, iar pe unul din fii îl lăsa zalog la curtea regelui. Regele nu acceptă condiţiile de pace ale lui Basarab şi bătălia se desfăşoară între 9-12 noiembrie 1330 la Posada (aşa cum apare numită în Cronica pictată de la Viena ﻿ ). Această localitate nu este identificată, dar în limba română posadă înseamnă o trecatoare. Ungurii sunt înfrânţi, iar regele scapă deghizat în hainele unui soldat..

Dobândirea independenţei
Victoria de la la Posada a însemnat : - câştigarea independenţei - încheierea procesului de formare a statului

Consolidarea statului sub urmaşii lui Basarab
Nicolae Alexandru (1352-1364) : - a încheiat procesul de formare a statului - a avut o domnie autoritară - pe plan extern se afirmă prin alianţele încheiate şi prin lupta pentru consolidarea independenţei - în 1359 a întemeiat Mitropolia dependentă de Bizanţ; Din titulatura domnului, « Marele şi singur stăpânitor domn Io Nicolae Alexandru fiul marelui Basarab voievod » deducem ca Ţara Românească este un stat independent.

Recunoaşterea independenţei
Cu toate numeroasele incercari ale feudalilor unguri de a supune Tara Romaneasca ea a reusit sa- si pastreze independenta. Succesorii lui Basarab I au continuat sa intareasca legaturile cu Bulgaria si cu Serbia si cu ajutorul lor sa opuna rezistenta feudalilor unguri. Legaturile cu statele sla 14414t195o ve s- au intarit indeosebi sub Nicolae Alexandru (1352- 1364), fiul lui Basarab I, care, impotriva tendintelor bisericii catolice ungare de a-si extinde influenta sa asupra Tarii Romanesti, s- a sprijinit pe biserica ortodoxa si in anul 1359 a intemeiat prima mitropolie ortodoxa